![](/assets/components/phpthumbof/cache/Jagomastų%20atminimo%20vieta.fdbc390fea388e280a16c4511a01e282579.jpg)
Pakvietus buvusiam Panerių memorialo muziejaus vadovui, Lietuvos Reformacijos istorijos ir kultūros draugijos valdybos nariui Algiui Karosui, grupė vilniečių balandžio 21 d. aplankė Aukštuosiuose Paneriuose įrengtą memorialą, skirtą hitlerinės Vokietijos okupacijos 1941–1944 m. aukoms. Panerių smėlynai priglaudė ir žinomo Mažosios Lietuvos kultūros veikėjo, Tilžės akto signataro Enzio Jagomasto (1870–1941) ir jo šeimos palaikus.
Tilžėje nuo 1896 m. veikusios spaustuvės „Lituania“ savininkas Enzys Jagomastas išleido daugybę lietuviškų leidinių, daugelį metų aktyviai dalyvavo kultūrinėje ir politinėje lietuvybės gynimo veikloje. Tai negalėjo neužkliūti nacionalsocialistų valdžiai, tad Antrojo pasaulinio karo pradžioje spaustuvė buvo uždaryta, o savininkui su šeima liepta persikraustyti į Vokietijos gilumą. Jagomastai pasitraukė į Vilnių... Čia juos ir aptiko Tilžės gestapas. 1941 m. rugpjūčio 21 d. suėmė atskirai nuo tėvų gyvenusią Enzio Jagomasto dukrą, „Naujojo Tilžės keleivio“ redaktorę Aną su vyru Emiliu ir jau kitą dieną abu sušaudė Paneriuose, o rugpjūčio 23 d. ten pat buvo sušaudyti ir kiti Jagomastai: Enzys, jo žmona Ana Marta, sūnūs Dovas ir Jurgis.
Sovietų okupacijos metais apie Jagomastų šeimos likimą nebuvo garsiai kalbama, nepažymėta ir jų kapavietė. Tik 1996 m., prisimenant žūties 55-ąsias metines, muziejininko Algio Karoso iniciatyva jų atminimas buvo įamžintas. Panerių memorialo teritorijoje, geležinkelio atšakos atskirtoje nuo pagrindinių paminklų, spėjamoje Jagomastų sušaudymo vietoje, ant supiltos aukštumėlės buvo padėtas pilkas Lietuvos laukų akmuo su užrašu „Mažosios Lietuvos spaudos leidėjo ir platintojo Endzio Jagomasto ir jo šeimos, nužudytos 1941 08 23, atminimui“. Paminką juosia kukli tvorelė.
Kurį laiką paminklą prižiūrėjo Paneriuose gyvenusi Vilniaus ev. liuteronų parapijos atkūrimo signatarė, mokytoja Rūta Hakaitė (1929–2002) su seserim Irma. Kelerius metus Jagomastų žūties dieną mėginta šioje vietoje rengti simbolinę Vilniaus ev. liuteronų parapijos kapinių šventę, vyko Molotovo-Ribentropo pakto (1939 08 23), lėmusio Baltijos valstybių okupaciją, minėjimai.
Deja, pastaruoju metu nuošaliau nuo kitų memorialo objektų esančiu paminklu nebuvo itin rūpinamasi. Viena metalinė tvorelės dalis, laiko, o gal ir „metalo rinkėjų“ išjudinta, laikėsi vos už poros akmeninių stulpelių. Kapavietė po žiemos gerokai užžėlusi. Vargu ar kas kitas, be Vilniaus evangelikų, šiandien deramai pasirūpins Jagomastų atminimo vieta...
Taigi balandžio 27 d. Vilniaus ev. reformatų parapijos keturių senjorių pastangomis Jagomastų kapavietė buvo sutvarkyta – išrautos piktžolės, pašalinti sudžiūvę stagarai.
Vilniaus ev. liuteronų parapijos tarybos posėdyje gegužės 4 d. nuspręsta pasirūpinti paminklo būkle. Darbai įvykdyti gegužės 15 d., kasmetiniams minėjimo renginiams artėjant.
„Lietuvos evangelikų kelias“, 2015 Nr.4-5
Nuotraukos Dalijos Gudliauskienės